![](/storyimage/GG/20180727/C/180729830/AR/0/AR-180729830.jpg&MaxW=640&MaxH=360&ImageVersion=online_L1&lastmodified=DT20180728080309)
Kovačič se ne da
Pobudnik referenduma o zakonu o drugem tiru Vili Kovačič je na ustavno sodišče vložil pritožbo na sodbo vrhovnega sodišča, ki je zavrnilo njegovo pritožbo na poročilo o izidu majskega referenduma.
Kovačič še na ustavno sodišče
Pobudnik referenduma o zakonu o drugem tiru Vili Kovačič je konec prejšnjega tedna, tako kot je napovedal, na ustavno sodišče vložil pritožbo na sodbo vrhovnega sodišča, ki je zavrnilo njegovo pritožbo na poročilo o izidu majskega (drugega) referenduma. Skoraj istočasno je v veljavo že stopil zakon, ki opredeljuje način financiranja projekta drugi tir, a Kovačič zdaj ustavnim sodnikom med drugim predlaga, naj njegovo izvajanje do končne odločitve zadržijo. Pritožba se nanaša na poročilo Državne volilne komisije o izidu glasovanja na ponovljenem referendumu o zakonu o drugem tiru. Na njem je zakon podprlo 49,94 odstotka volivcev, proti pa jih je bilo 50,06 odstotka, a zakon kljub temu ni bil zavrnjen, saj ni bil dosežen predpisani kvorum. Vrhovno sodišče je pritožbo ocenilo za neutemeljeno, zato se je Kovačič pred tednom dni pritožil še na ustavno sodišče. Navedel je, da vrhovno sodišče ni upoštevalo dejanskega stanja neenakosti v referendumski kampanji in je arbitrarno razsodilo, da neenakost ni vplivala na referendumski izid. Poleg tega ni sklicalo javne obravnave in zaslišanja prič, prav tako se ni pozanimalo o resničnosti navedb vlade in njega, je še opozoril v ustavni pritožbi.
Ustavno sodišče o odvzemu premoženja
Ustavno sodišče je te dni razveljavilo del zakona o odvzemu premoženja nezakonitega izvora, ki je omogočal odvzem tudi tistega premoženja, ki je bilo nezakonito pridobljeno pred 29. novembrom 2011, ko je zakon začel veljati. Po mnenju ustavnih sodnikov je to v neskladju z načelom prepovedi povratne veljave predpisov. Ustava sicer dopušča izjeme, vendar le, »če to zahteva javna korist in če se s tem ne posega v pridobljene pravice«, ministrstvo za pravosodje pa take javne koristi po navedbah sodišča ni izkazalo, so še navedli. K tej odločitvi je delno odklonilno ločeno mnenje podala ustavna sodnica Etelka Korpič - Horvat, ki ocenjuje, da bo odločitev ustavnega sodišča o razveljavitvi spornega člena zakona učinkovala tako, da bo »oprala« premoženja, ki so bila do razveljavitve navedene zakonske določbe deloma ali v celoti nezakonitega izvora. Ministrstvo za pravosodje ocenjuje, da bo odločitev ustavnega sodišča imela tako daljnosežne kot tudi konkretne posledice v postopkih, vezanih na dejanja, storjena pred 29. novembrom 2011. Na specializiranem državnem tožilstvu so na primer ocenili, da bo odločba ustavnega sodišča neposredno vplivala na najmanj deset obstoječih zadev.
Korupcijska tveganja pri predpisovanju očal
Komisija za preprečevanje korupcije (KPK) je ta teden sporočila, da je zaznala korupcijska tveganja pri izvajanju okulistične dejavnosti in predpisovanju pripomočkov za izboljšanje vida. Komisija je zavzela stališče, da okoliščine, ko pristojni zdravniki okulisti, ki predpisujejo zavarovancem Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije (ZZZS) pripomočke za izboljšanje vida v breme zavoda, ravnajo na način, da so »povezani« z zasebnimi gospodarskimi družbami oziroma samostojnimi podjetniki za izdelavo pripomočkov za izboljšanje vida, predstavljajo kršitev integritete. Po mnenju komisije gre za sistemski problem, ki ga morata ustrezno preučiti ministrstvo za zdravje in ZZZS. V ZZZS, kjer mnenje KPK še preučujejo, so pojasnili, da so že 2. julija vse izvajalce zdravstvenih storitev, ki izvajajo okulistično dejavnost, in vse pogodbene dobavitelje optike opozorili na tveganje korupcije. Opozorili so jih tudi na dolžnost okulistov, da po predpisu očal, leč ali dodatkov naročilnico izročijo zavarovani osebi, ki nato prosto izbere optika.
Več smrti kot rojstev
V letu 2017 je v Sloveniji prvič po enajstih zaporednih letih s pozitivnim naravnim prirastom več prebivalcev umrlo, kot se jih je rodilo, kažejo pred dnevi objavljeni podatki državnega statističnega urada. Lani se je namreč rodilo 20.241 otrok, umrlo pa 20.509 prebivalcev. Smo pa imeli lani najvišji selitveni prirast po letu 2011, znašal je 1253 oseb.
Največ Rdečim noskom
Medtem ko finančna uprava te dni poračunava dohodnino za leto 2017, so bili objavljeni tudi podatki o tem, katerim organizacijam so zavezanci namenili največ svoje dohodnine. Vsak zavezanec namreč lahko pol odstotka od odmerjene dohodnine nameni za financiranje splošno koristnih namenov, političnih strank in reprezentativnih sindikatov, za kar se je lani odločilo skoraj 462 tisoč zavezancev. Največ denarja so že drugo leto zapored namenili društvu Rdeči noski (189.797 evrov), sledi Slovenska karitas (131.713 evrov).